as oy KIRJOSIEPPO
Calto oli tiiviisti mukana, kun turkulainen As Oy Kirjosieppo uudisti linjasaneerauksen yhteydessä energiajärjestelmänsä vuonna 2019. Kahdessa vuodessa saadut kokemukset vahvistavat tehdyn ratkaisun hyödyt.
QMG-yritys | Calto Oy |
---|---|
Palvelut | Energiatehokkuus LV-huolto ja -urakointi |
Projekti | Energiajärjestelmäuudistus |
![As Oy Kirjosieppo](https://qmg.fi/wp-content/uploads/2022/09/Calto_Turku_Vastarakinpolku3-8783-1920x1280.jpg)
![As Oy Kirjosieppo](https://qmg.fi/wp-content/uploads/2022/09/Calto_Turku_Vastarakinpolku3-8783-1920x1280.jpg)
Lämmintä ilmaa ei kannata puhaltaa harakoille
QMG-konserniin kuuluva Calto oli tiiviisti mukana, kun turkulainen As Oy Kirjosieppo uudisti linjasaneerauksen yhteydessä energiajärjestelmänsä vuonna 2019. Kahdessa vuodessa saadut kokemukset vahvistivat tehdyn ratkaisun hyödyt. Taloyhtiö siirtyi hybridimalliin, jossa kaukolämmön rinnalle tuli lämpöpumppujärjestelmä poistoilman lämmöntalteenotolla.
Jussi Virta Caltosta teki energiaurakan suunnitelman, valvoi projektin etenemistä sekä osallistui työmaakokouksiin.
– Olimme mukana jo, kun talotekniikkajärjestelmäkuvausta tehtiin. Sen perusteella sovimme taloyhtiön kanssa avaimet käteen -toteutuksesta. Energiajärjestelmän muutos on järkevää tehdä linjasaneerauksen yhteydessä, jolloin esimerkiksi kaikki tontilla tarvittavat kaivuu- ja rakennustyöt voidaan tehdä samalla kertaa muun linjasaneeraustyön yhteydessä. Lisäksi lämpöpumppujärjestelmä vaatii lisää sähkötehoa, jolloin tämä lisääntynyt tehontarve on helppo huomioida linjasaneerauksen yhteydessä pääkeskusta ja sähkösyöttöä uusittaessa.
– Kirjosiepon kohdalla ratkaisu perustuu kahteen lämpöpumppuun, jotka sijaitsevat yhden neljästä talosta lämmönjakohuoneessa. Sieltä maahan kaivetut putkistot kulkevat kolmeen muuhun rakennukseen. Nestekierron nousut kulkevat samoja reittejä porrashuoneessa vesijohtoputkistojen rinnalla.
– Alustavassa suunnitelmassa talojen vinteillä olisi ollut jo olemassa olevissa poistoilmakammioissa lämmöntalteenottoyksikkö. Tila ei kuitenkaan riittänyt, jolloin puhallin ja lämmöntalteenottoyksikkö päätettiin siirtää vesikatolle. Lisäksi päädyttiin huollon helpottamiseksi ratkaisuun, jossa lämmöntalteenottoyksiköiden suodattimet sijoitetaan poistoilmakammioon. Jokaisen talon katolla on yksi poistopuhallin, jota kautta hoidetaan lämmön talteenotto.
– Sähkönkulutuksen kasvu huomioidaan aina säästölaskelmassa. Kun investointia maksetaan ensimmäisinä vuosina takaisin, maksetaan kaukolämpöyhtiölle aiempaa vähemmän. Erotus kattaa kasvaneet sähkölaskut sekä investoinnin lainanlyhennykset ja korot, Virta vahvistaa.
Isännöitsijä painottaa alkuselvityksen tärkeyttä
Vesa Keskilä on toiminut As Oy Kirjosiepon isännöitsijänä vuodesta 2018. Hän on pitkän linjan isännöintiammattilainen ja ollut alalla jo 27 vuotta. Keskilällä on kiinteistöjen lämmöntalteenotosta ja taloyhtiöjärjestelmien hybridimalleista kymmenen vuoden kokemus.
– Jokainen varmasti ymmärtää, että jos lämpöä syntyy, sitä kannattaa ottaa myös talteen. Harakat eivät sitä tarvitse. Oikean vaihtoehdon löytäminen onkin sitten jo vaikeampaa. Siksi on erinomaista, että löytyy asiansa osaavia konsultteja, jotka voivat tuottaa laskelmia ja tuoda erilaisia ratkaisumalleja taloyhtiöiden harkintaan.
Keskilä painottaa, että on hyvä muistaa, että jokainen yhtiö on erilainen ja paras ratkaisu määräytyy sen mukaan.
– Energiaratkaisuja on hyvä pohtia kaikissa vanhemmissa kerrostaloyhtiössä. Kehotan aina huolellisesti selvittämään lähtötilanteen ja olemaan kriittinen. Vaihtoehtoja on useita, mutta niiden kautta saavutettavat hyödyt ovat aina kiinni kiinteistön koosta, muodosta ja tekniikasta. Merkittävää on, että useimmiten tämän tyyppinen järjestelmä voidaan tehdä hallinnollisesti ja taloudellisesti niin, että sillä ei ole korottavaa vaikutusta vastikkeeseen. Pikavoittoja ei ole luvassa, mutta kun järjestelmä on maksanut takaisin investointikustannuksen, tulee hyöty sen jälkeen osakkaille.
Energiaratkaisuja on hyvä pohtia kaikissa vanhemmissa kerrostaloyhtiössä. Kehotan aina huolellisesti selvittämään lähtötilanteen ja olemaan kriittinen.
Vesa Keskilä, isännöitsijä, Varsinais-Suomen Isännöintitalo Oy
Projekti onnistuu, kun asiakas saa mitä tilaa
As Oy Kirjosiepon hallituksen puheenjohtaja Eero Turpeinen on asunut yhtiössä vuodesta 2003 lähtien.
– Hallituksessa keskusteltiin eri vaihtoehdoista linjasaneerauksen yhteydessä ja hyödynsimme ulkopuolista asiantuntijaa, joka kertoi eri vaihtoehdoista. Hankesuunnitelma tehtiin siltä pohjalta. Lämmön talteenottojärjestelmän asennus tuli tavallaan ihan luonnollisesti mukaan. Totta kai sitä kautta saadut säästöt ovat tärkeä tekijä, mutta myös mahdollisuus ottaa myöhemmin käyttöön maalämpö vaikutti ratkaisuun.
– Meidän kohdallamme koko projekti sujui hyvin myös asukkaiden näkökulmasta. Vuosihyötysuhde on ollut se, mikä oli päätöksenteon perusteena ja kustannukset ovat laskeneet. Eli saimme, mitä tilasimme, Turpeinen vahvistaa.
Ari Laanti oli konsultin ominaisuudessa mukana Kirjosiepon projektissa. Hän toimi taloyhtiön puolesta valvojana.
As Oy Kirjosieppo, Turku, Laukkavuori, Västäräkinpolku 3
Yksityisomisteinen, valmistunut 1971
4 erillistä pistetaloa, 7 kerrosta, yhteensä 128 asuntoa
Alkuperäinen energiaratkaisu kaukolämpö
Linjasaneeraus 2018–2019, jonka yhteydessä asennettu lämpöpumppujärjestelmä
Suunnittelu ja LVIA-tekninen toteutus: Calto Oy
Rakennustekniset työt: Albi Oy
Kuvassa Vesa Keskilä ja Jussi Virta